I. úplné znění
Volebního a jednacího řádu Akademického senátu
Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze
ze dne 6. 6. 2014

Akademický senát Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze se podle § 27 odst. 1 písm. b) a § 33 odst. 2 písm. b) zákona č. 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (zákon o vysokých školách), ve znění pozdějších předpisů, usnesl na tomto Volebním a jednacím řádu Akademického senátu Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze jako jejím vnitřním předpisu:

Část I 
Volební řád

Oddíl 1 
Volby do Akademického senátu Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze

Čl. 1
Úvodní ustanovení
Tento řád upravuje volby do Akademického senátu Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze (dále jen „fakulta“ a „univerzita“).

Čl. 2 
Voliči
1.	Akademický senát fakulty (dále jen „senát“) je volen členy akademické obce fakulty v přímých volbách s tajným hlasováním.
2.	Akademickou obec fakulty tvoří:
a.	akademičtí pracovníci působící na fakultě v rámci pracovního poměru,
b.	studenti zapsaní na fakultě.
3.	Své zástupce do senátu volí zvlášť akademičtí pracovníci („kurie akademických pracovníků“) a zvlášť studenti zapsaní na fakultě („kurie studentů“). V kurii akademických pracovníků je voleno šestnáct členů senátu, v kurii studentů je voleno patnáct členů senátu.
4.	Oprávněný volič hlasuje osobně. Zastoupení není přípustné.
5.	Členové akademické obce fakulty oprávnění volit a být voleni do obou kurií, tedy ti, kteří jsou současně studenty i akademickými pracovníky fakulty, mohou předem provést výběr kurie, v níž budou tato práva vykonávat. Písemné prohlášení o svém výběru nebo jeho změně předloží předsedovi senátu. Neučiní-li tak nejpozději pět dnů před termínem konání voleb, volí a mohou být voleni v kurii akademických pracovníků.

Čl. 3 
Vyhlášení voleb a volební komise
1.	Volby vyhlašuje senát na svém zasedání nejméně tři měsíce před uplynutím funkčního období členů senátu a nejméně měsíc před jejich konáním. Pokud tak senát neučiní, vyhlásí volby děkan fakulty. Volby se konají nejpozději šest týdnů před koncem funkčního období členů senátu.
2.	Při vyhlášení voleb může senát, za předpokladu, že budou připraveny technické podmínky a že budou dodržena příslušná ustanovení tohoto Volebního a jednacího řádu, rozhodnout o tom, že se volby budou konat částečně či úplně elektronickou formou prostřednictvím počítačové sítě. V takovém případě musejí být součástí vyhlášení voleb podrobné informace o technických podrobnostech organizace, průběhu a zabezpečení voleb.
3.	Konkrétní termín a místo nebo místa konání voleb stanoví senát fakulty tak, aby šlo nejméně o dva a nejvýše o čtyři po sobě následující dny, kdy se na fakultě koná výuka, tak, aby každý den bylo možno hlasovat na každém stanoveném místě nejméně šest hodin. Volby je možné uskutečnit pouze v těch budovách, v nichž se uskutečňuje výuka studentů fakulty.
4.	Volby připravuje a řídí nejméně sedmičlenná volební komise. Předsedu, místopředsedu a členy komise zvolí senát z členů akademické obce fakulty na zasedání senátu, na kterém byly volby vyhlášeny. Členové volební komise nemohou ve volbách do senátu kandidovat. Volební komise ze svých jednání vyhotovuje zápisy.
5.	Usnesení o vyhlášení voleb se zveřejňuje na úřední desce fakulty a na internetových stránkách fakulty.

Čl. 4 
Volební seznamy
Seznamy členů akademické obce fakulty oprávněných volit do kurie akademických pracovníků a do kurie studentů (dále jen „volební seznamy“) vyhotoví děkanát a nejpozději pět dnů před termínem konání voleb je předá předsedovi volební komise a předsedovi senátu. Předseda senátu vyškrtne ze seznamu členů akademické obce fakulty podle čl. 2 odst. 2 písm. a. tohoto Volebního a jednacího řádu ty akademické pracovníky, kteří si zvolili pro účely voleb do senátu jinou fakultu, a určí dle čl. 2 odst. 5 tohoto Volebního a jednacího řádu, v které kurii volí a mohou být voleni ti členové akademické obce, kteří jsou současně studenty i akademickými pracovníky fakulty.

Čl. 5 
Kandidáti, kandidátní listiny a další úkony k přípravě voleb
1.	Kandidovat a navrhovat kandidáty do senátu má právo každý člen akademické obce fakulty.
2.	Návrhy kandidátů se podávají písemně volební komisi prostřednictvím podatelny fakulty nejpozději do čtrnácti dnů před dnem konání voleb. Návrh musí obsahovat:
a.	jméno, příjmení, rok narození, získané tituly a kontakt na navrhovaného, v případě akademických pracovníků název příslušné základní součásti fakulty, v případě studentů studijní obor navrhovaného a ročník studia,
b.	písemný podepsaný souhlas navrhovaného s kandidaturou,
c.	jméno, příjmení, kontakt a podpis navrhovatele, v případě akademických pracovníků název příslušné základní součásti fakulty, v případě studentů studijní obor navrhovaného a ročník studia.
3.	Po přezkoumání oprávněnosti a náležitostí návrhů sestaví volební komise pro každou kurii kandidátní listinu, ve které budou kandidáti uvedeni v abecedním pořadí. U neúplného nebo nejasného návrhu vyzve navrhovatele, aby jej doplnil. Pokud tak navrhovatel neučiní v přiměřené lhůtě stanovené volební komisí, nebude navržený kandidát zařazen na kandidátní listinu.
4.	Volební komise zveřejní kandidátní listiny, dobu a místa hlasování na úřední desce fakulty nejpozději deset dní před termínem konání voleb. Na kandidátních listinách se uvedou údaje o navržených kandidátech dle odst. 2 písm. a., a to kromě kontaktu na navrhovaného.
5.	Kandidátům zařazeným na kandidátní listiny bude na internetových stránkách fakulty poskytnut prostor pro jejich předvolební prezentaci. Rozsah a podobu těchto prezentací může v případě potřeby stanovit předsednictvo senátu.
6.	Volební komise zajistí prostřednictvím děkanátu fakulty technické podmínky pro průběh voleb. V případě, že se volby nekonají jen elektronickou formou, zejména obstarání volebních uren a zástěn pro hlasování a vytištění hlasovacích lístků. Údaje na hlasovacím lístku musejí být uvedeny tak, aby jednotlivé kandidáty nebylo možno zaměnit.
7.	Volební komise provede kontrolu a zapečetění schránek pro odevzdávání hlasovacích lístků.

Čl. 6 
Průběh a výsledky  voleb
1.	Ve dnech konání voleb je aktivní volební agitace nepřípustná. Volební komise je oprávněna kontrolovat a vyžadovat dodržování tohoto ustanovení.
2.	Volební místnosti musejí být vybaveny schránkou pro hlasování pro každou volební kurii zvlášť, dostatečným množstvím hlasovacích lístků, psacími potřebami a prostorem pro úpravu hlasovacích lístků, který umožní tajné hlasování.
3.	V každé volební místnosti musejí být v době voleb stále alespoň dva členové volební komise.
4.	Po příchodu do volební místnosti prokáže volič svou totožnost členům volební komise a podepíše ve volebním seznamu převzetí hlasovacího lístku pro příslušnou kurii.
5.	V prostoru určeném k úpravě hlasovacích lístků zakroužkuje volič na hlasovacím lístku pořadová čísla kandidátů. Může zakroužkovat maximálně čísla tolika kandidátů, kolik je členů senátu v kurii, do které volí.
6.	Hlasovací lístek je neplatný, jsou-li pořadová čísla nebo jména kandidátů přeškrtána, jsou-li na hlasovací lístek dopsáni další kandidáti nebo je-li zakroužkováno více kandidátů, než kolik je členů senátu v dané kurii, případně je-li hlasovací lístek upraven jiným způsobem.
7.	Prázdný hlasovací lístek, tj. nezakroužkování ani jednoho z pořadových čísel kandidátů, znamená, že se volič zdržel hlasování.
8.	Upravený hlasovací lístek vloží volič do schránky pro hlasování.
9.	Bezprostředně po uplynutí hodiny stanovené pro ukončení hlasování volební komise sečte hlasy a vyhotoví protokolární zápis o průběhu a výsledcích hlasování, který členové komise podepíší. Výsledek voleb zveřejní do dvaceti čtyř hodin na úřední desce fakulty.
10.	Členy senátu se stávají kandidáti, kteří ve volbách získali v dané kurii nejvyšší počet platných hlasů, jejich pořadí je určeno počtem získaných hlasů. Kandidáti, kteří nezískali mandát, obdrželi však takový počet hlasů, který přesahuje třetinu počtu hlasů odevzdaných pro v pořadí posledního zvoleného kandidáta nebo se jí rovná, se stávají náhradníky; jejich pořadí je určeno počtem získaných hlasů.
11.	O pořadí kandidátů, kteří ve volbách obdrželi shodný počet hlasů, rozhoduje los. Losování provede předseda volební komise.
12.	Proti přípravě, průběhu a výsledkům voleb může podat volič stížnost senátu, a to nejpozději do pěti dnů ode dne zveřejnění výsledků voleb. Stížnost musí být písemná a musejí v ní být uvedeny důvody. Senát posoudí stížnost a případnou neplatnost volby do čtrnácti dnů ode dne, kdy obdržel oznámení. Senát může rozhodnout o anulování a opakování voleb, pokud došlo k hrubému pochybení, které mohlo mít vliv na výsledky voleb, pokud jde o zvolené členy. Pro opakované volby jinak platí ustanovení o volbách.
13.	Skutečnost, že kandidát byl platně zvolen, vyhlásí předseda volební komise nebo jím pověřený člen volební komise na prvním zasedání senátu konaném po úspěšné volbě. Zvolenému členovi se předá písemné osvědčení.

Čl. 7 
Členství a doplňování senátu
1.	Jestliže členství v senátu zanikne podle čl. 6 odst. 6 Statutu fakulty, nastupuje do senátu na zbytek funkčního období náhradník určený dle čl. 6 odst. 10 tohoto Volebního a jednacího řádu. Náhradníka povolá do senátu předseda senátu, ustanovení čl. 6 odst. 13 tohoto Volebního a jednacího řádu platí obdobně. Náhradník má právo písemně odmítnout členství v senátu; v takovém případě je povolán další náhradník v pořadí.
2.	Klesne-li v průběhu volebního období počet členů senátu více než o jednu šestinu a nelze-li jej doplnit podle odst. 1, vyhlásí senát doplňovací volby. Pro doplňovací volby platí ustanovení tohoto Volebního a jednacího řádu přiměřeně. Doplňovací volby se nekonají v posledních šesti měsících funkčního období členů senátu, dle čl. 6 odst. 5 Statutu fakulty.
3.	Člen senátu, který byl zvolen jako student, řádně ukončil bakalářský studijní program a přihlásil se na fakultě do navazujícího magisterského studijního programu nebo řádně ukončil magisterský studijní program a přihlásil se na fakultě do doktorského studijního programu, může písemně prohlásit, že hodlá nadále zůstat členem senátu. Prohlášení musí být do sedmi dnů ode dne ukončení studia doručeno předsednictvu senátu. V takovém případě se stane prvním náhradníkem a bude jako první náhradník v pořadí povolán do senátu až po zápisu do studia, nebo bude povolán do senátu po nabytí právní moci rozhodnutí o jeho nepřijetí ke studiu další náhradník v pořadí, nejdéle však po pěti měsících ode dne doručení prohlášení; není-li uchazeč v této lhůtě ke studiu přijat, přestává být náhradníkem.

Oddíl 2 
Volby do Akademického senátu univerzity

Čl. 8 
Volby zástupců akademické obce fakulty v Akademickém senátu univerzity
Způsob volby zástupců akademické obce fakulty v Akademickém senátu univerzity upravuje Volební a jednací řád Akademického senátu univerzity, který je vnitřním předpisem univerzity.

Část II 
Jednací řád

Oddíl 1 
Obecná ustanovení o jednání senátu

Čl. 9 
Úvodní ustanovení
Tento řád upravuje jednání senátu a jeho orgánů.

Čl. 10 
Ustavující zasedání senátu
Předsednictvo odstupujícího senátu svolá ustavující zasedání nově zvoleného senátu nejpozději do čtrnácti dnů po skončení volebního období.

Čl. 11 
Řádná a mimořádná zasedání senátu
1.	Zasedání senátu jsou veřejně přístupná.
2.	Řádné zasedání senátu se koná každý měsíc s výjimkou letních prázdnin. Datum, hodinu a místo konání řádných zasedání stanoví předsednictvo senátu vždy na začátku akademického roku. Časový plán zasedání senátu na celý akademický rok dá předsednictvo na vědomí všem členům senátu, děkanovi, proděkanům a vedoucím základních součástí fakulty; zveřejní jej také na úřední desce a internetových stránkách fakulty.
3.	Řádná zasedání senátu svolává jeho předseda podle schváleného časového plánu. O změně termínu řádného zasedání může rozhodnout předsednictvo senátu.
4.	Mimořádné zasedání senátu může předsednictvo senátu svolat z vlastního podnětu; dále je předsednictvo senátu povinno mimořádné zasedání senátu svolat, požádá-li o to nejméně jedna třetina členů senátu nebo děkan. Předmětem žádosti mohou být jen záležitosti, které nesnesou odkladu. Žádost musí být doprovázena podkladovým materiálem, ustanovení čl. 12 tohoto Volebního a jednacího řádu platí přiměřeně.
5.	Termín, místo konání a program řádného zasedání musejí být oznámeny osobám a orgánům uvedeným v odst. 2, popřípadě dalším osobám, které se mají účastnit zasedání, alespoň pět dní předem; termín a místo konání mimořádného zasedání alespoň tři dny předem.
6.	V případě, že se člen senátu nemůže zasedání senátu účastnit, je povinen se předem ze zasedání omluvit, a to písemně předsednictvu senátu nejpozději do chvíle plánovaného začátku zasedání.

Čl. 12 
Podklady pro jednání senátu
1.	Senát rozhoduje na základě písemných materiálů. Předkladatel musí tyto materiály předat předsednictvu senátu nejpozději sedm dní před zasedáním senátu, a to v tištěné nebo v elektronické podobě. V mimořádných případech, které nesnesou odkladu, může výjimku z tohoto ustanovení povolit předsednictvo senátu nebo senát na svém zasedání.
2.	Při projednávání změn vnitřních předpisů je nezbytným podkladem písemné stanovisko legislativní komise, při projednávání změn Pravidel pro organizaci studia na fakultě týkajících se bakalářských a magisterských studijních programů, návrhů bakalářských a magisterských studijních programů a návrhů studijních plánů bakalářských a magisterských studijních programů stanovisko studijní komise, při projednávání změn Pravidel pro organizaci studia na fakultě týkajících se doktorských studijních programů, návrhů doktorských studijních programů a návrhů studijních plánů doktorských studijních programů stanovisko komise pro vědu, při projednávání návrhu rozdělení finančních prostředků fakulty a výroční zprávy o hospodaření fakulty stanovisko hospodářské komise. Děkan fakulty může připomínky komisí do návrhů, které předkládá senátu ke schválení či vyjádření, zapracovat; v takovém případě k těmto návrhům komise znovu svá stanoviska nepředkládají.
3.	Členové senátu mohou k návrhům, které předkládá děkan fakulty senátu ke schválení či vyjádření, do tří dnů před jednáním senátu předložit děkanovi fakulty prostřednictvím předsednictva senátu své pozměňovací návrhy. Děkan fakulty k nim zaujme stanovisko. V případě, že děkan fakulty pozměňovací návrh zapracuje do jím předkládaného materiálu, není další stanovisko příslušné komise k takto upravenému návrhu nezbytné, ledaže by si ho senát vyžádal.
4.	Předsednictvo senátu všechny podklady v elektronické podobě doručí členům senátu spolu s pozváním na zasedání senátu nejpozději pět dní před zasedáním senátu, pokud se nejedná o výjimku dle odst. 1.
5.	Rozhodne-li předsednictvo nebo senát, že podklady, které od předkladatele obdržely, nejsou pro projednávání věci dostatečné, upustí od jejich projednávání a požádá navrhovatele o jejich doplnění do příštího zasedání senátu.

Čl. 13 
Jednání senátu
1.	Jednání senátu (dále jen „jednání“) lze zahájit, je-li přítomna nadpoloviční většina všech členů senátu. Jestliže se v průběhu zasedání zjistí, že počet přítomných členů klesl pod tuto hranici, jednání se po patnácti minutách trvání takového stavu ukončí.
2.	Zasedání senátu řídí některý z členů předsednictva jako předsedající.
3.	V úvodu svého jednání schvaluje senát program zasedání navržený předsednictvem senátu. K němu mohou členové senátu a děkan navrhnout změny a doplňky; o těchto návrzích rozhodne senát při schvalování programu.
4.	Po schválení programu následuje schválení zápisu z minulého jednání (čl. 15 odst. 2 tohoto Volebního a jednacího řádu).
5.	K jednotlivým bodům programu se koná rozprava. V rozpravě může vystoupit každý člen akademické obce fakulty a každý technicko-hospodářský pracovník fakulty. Jiné osoby mohou vystoupit jen tehdy, pokud jsou pozvány na zasedání senátu předsednictvem senátu, nebo pokud to schválí senát nadpoloviční většinou hlasů přítomných členů. Děkan fakulty nebo v jeho zastoupení proděkan má právo vystoupit, kdykoli o to požádá. 
6.	Jestliže je toho zapotřebí k řádnému projednání věci, přizve předsednictvo senátu k jednání navrhovatele, zpracovatele nebo i jiné osoby.
7.	Úvodní slovo při projednávání bodu programu přednese navrhovatel, člen předsednictva senátu anebo člen komise senátu.
8.	Při vedení rozpravy uděluje předsedající slovo řečníkům postupně v tom pořadí, v jakém se přihlásili. Senát se může usnést na omezení řečnické doby až na dobu pěti minut. Člen senátu má právo na faktickou poznámku, kterou reaguje na průběh rozpravy. Slovo mu bude uděleno ihned, jakmile skončí ten, kdo právě hovoří. Přednesení faktické poznámky nesmí přesáhnout dvě minuty.
9.	Nikdo nesmí být nikým přerušován, když vystupuje v rozpravě. To neplatí pro upozornění předsedajícího, že řečníkovi může být odňato slovo. Výjimečně je předsedající oprávněn odejmout slovo tomu, kdo
a.	přes předchozí upozornění nemluví k projednávané věci nebo zneužije práva na faktickou poznámku; kterýkoli člen senátu může vznést proti takovému postupu námitku, o níž rozhodne neprodleně senát,
b.	překročí řečnickou dobu určenou podle odst. 8.
10.	S výjimkou projednávání návrhů děkana na zřízení, sloučení, splynutí, rozdělení nebo zrušení fakultních pracovišť, na schválení rozpočtu fakulty, na schválení výroční zprávy o činnosti fakulty a výroční zprávy o hospodaření fakulty, na jmenování a odvolání členů vědecké rady fakulty, na schválení podmínek pro přijetí ke studiu ve studijních programech uskutečňovaných na fakultě, na schválení dlouhodobého záměru vzdělávací a vědecké, výzkumné, vývojové, umělecké nebo další tvůrčí činnosti fakulty a návrhů na schválení, změnu či zrušení vnitřních předpisů fakulty, které mohou být senátem buď schváleny, anebo zamítnuty, a nevyplývá-li z ustanovení tohoto řádu něco jiného, mohou členové senátu v rozpravě přednést doplňovací nebo pozměňovací návrhy k návrhům předloženým senátu k rozhodnutí či vyjádření.
11.	Navrhovatel může svůj návrh upravit nebo doplnit podle průběhu rozpravy, pokud se senát neusnesl, že změny předloženého návrhu nepřipouští.
12.	Na závěr rozpravy bude uděleno slovo navrhovateli nebo zpracovateli, jestliže o ně požádá.
13.	Člen senátu může navrhnout ukončení rozpravy, pokud je zřejmé, že její pokračování nemůže přispět k objasnění projednávané věci. Senát o tomto návrhu ihned rozhodne.
14.	O bodech programu, jejichž předmětem je informace, kterou má senát vzít na vědomí, se nekoná rozprava, jestliže byly k dispozici písemné podkladové materiály a jestliže o konání rozpravy žádný ze členů senátu nepožádá.

Čl. 14 
Usnesení senátu
1.	Senát projevuje svou vůli usnesením.
2.	Senát je způsobilý usnášet se, je-li přítomna nadpoloviční většina jeho členů. Usnesení je přijato, vysloví-li se pro ně hlasováním nadpoloviční většina přítomných členů senátu, nejméně však jedna třetina všech členů senátu, není-li dále uvedeno jinak.
3.	Návrh na přijetí, změnu nebo zrušení vnitřního předpisu fakulty musí být přijat nadpoloviční většinou všech členů senátu.
4.	Usnesení k projednávaným záležitostem přijímá senát na základě návrhu  předloženého kterýmkoli z členů senátu. Přesnou formulací návrhu usnesení může být pověřena skupina členů senátu. V případě, že o to požádá alespoň jeden člen senátu, musí být návrh usnesení předložen v písemné formě.
5.	O návrzích usnesení se hlasuje jednotlivě v pořadí, v jakém byly předloženy. O doplňovacích a pozměňovacích návrzích se hlasuje před hlasováním o původním návrhu v pořadí opačném, než v jakém byly předloženy. Jestliže byl podán návrh na stažení bodu z programu zasedání, hlasuje se o něm nejdříve. U návrhů formulovaných alternativně se nejprve hlasuje o návrhu podaném naposled; získá-li některá alternativa takový počet hlasů, kterého je zapotřebí k přijetí návrhu, v hlasování se nepokračuje. Pro pozměňovací návrhy se musí vyslovit nadpoloviční většina přítomných bez ohledu na to, jakého výsledku hlasování je zapotřebí k přijetí původního návrhu.
6.	O návrzích usnesení se hlasuje veřejně, a to zdvižením ruky. Hlasování o jmenovitě určených osobách, o nichž senát rozhoduje v rámci svých pravomocí, je vždy tajné; to neplatí pro ustavování volebních komisí a komisí pro zjišťování výsledků hlasování ani pro rozhodování, zda bude uděleno slovo dle čl. 13 odst. 5 tohoto Volebního a jednacího řádu. Rozhodne-li tak senát, může být i v dalších věcech hlasováno tajným hlasováním. Je-li hlasování tajné, hlasuje se hlasovacími lístky. Konkrétní obsah hlasovacího lístku a způsob vyznačení volby projedná senát před začátkem hlasování. Výsledek tajného hlasování zjišťuje tříčlenná volební komise z řad členů senátu.
7.	Po zjištění výsledků hlasování vyhlásí předsedající výsledek tak, že sdělí počet hlasů odevzdaných pro návrh, počet hlasů odevzdaných proti návrhu a počet členů senátu, kteří se zdrželi hlasování. Jestliže se člen senátu, ač byl přítomen, hlasování nezúčastnil, má se za to, že se hlasování zdržel.
8.	O procesních otázkách lze hlasovat formou tichého souhlasu. V takovém případě není třeba zjišťovat číselné výsledky hlasování. Touto formou nelze hlasovat, jestliže vůči ní vysloví výhradu člen senátu.
9.	Každý člen senátu může bezprostředně po hlasování vznést námitku proti jeho průběhu. O takové námitce rozhodne senát bez rozpravy. Vyhoví-li senát námitce, musí se hlasování opakovat.
10.	Usnesení nabývá okamžité platnosti, nestanoví-li se v něm výslovně jinak.
11.	Usnesení senátu podepisuje předseda senátu nebo jím pověřený místopředseda. Usnesení se zveřejňují na úřední desce fakulty nejpozději do sedmi dnů po zasedání senátu. Předseda nebo jím pověřený místopředseda neprodleně seznámí s obsahem usnesení ty osoby či orgány, kterých se usnesení přímo týká. Celá usnesení musejí být také doslovně uvedena v zápisu ze zasedání senátu.

Čl. 15 
Zápisy a záznamy  ze zasedání senátu
1.	Z každého zasedání senátu se pořizuje zápis a jako podklad pro zápis zvukový, příp. audiovizuální záznam jednání.
2.	V zápisu se uvádí termín zasedání, kdo ze členů senátu byl přítomen, kdo byl omluven, kdo byl nepřítomen, kdo byl na jednání senátu přizván, kdo ze členů předsednictva senátu byl předsedajícím, jaký byl program zasedání, kdo přednesl úvodní slovo k jednotlivým bodům programu, kdo se účastnil rozpravy, jaký byl obsah  přednesených návrhů, jaká usnesení byla přijata a jaké byly číselné výsledky hlasování. Účastník rozpravy je povinen se na žádost osoby, která pořizuje záznam průběhu jednání, představit.
3.	Návrh zápisu je zasílán všem členům senátu, děkanovi, proděkanům a tajemníkovi fakulty a dále všem osobám, kterých se přímo týká některý z bodů jednání senátu. Zápis z jednání schvaluje senát na svém příštím zasedání. V případě výhrad k některému z bodů zápisu může být se souhlasem nadpoloviční většiny přítomných členů senátu v zápisu provedena oprava. Schválený zápis podepisuje předseda senátu nebo jím pověřený místopředseda.
4.	Zápis se zveřejňuje do sedmi dnů po schválení senátem na úřední desce fakulty a na internetové stránce fakulty.
5.	Administrativní agendu senátu zajišťuje děkanát.
6.	Zápisy, zvukové, příp. audiovizuální záznamy z jednání senátu, podklady pro jednání senátu a ostatní materiály související s činností senátu, především zápisy z jednání poradních orgánů děkana a senátu, se ukládají na děkanátu fakulty v rámci Kanceláře tajemníka fakulty a s výjimkou zvukových, příp. audiovizuálních záznamů z jednání senátu se zveřejňují na internetové stránce fakulty. Zveřejnění musí být v souladu s příslušnými právními předpisy. Každý člen akademické obce fakulty má právo nahlížet do takto uložených materiálů.

Oddíl 2 
Orgány senátu

Čl. 16 
Předsednictvo senátu
1.	Předsednictvo senátu (dále jen „předsednictvo“) je výkonným orgánem senátu a vystupuje za senát navenek.
2.	Předsednictvo má pět členů: předsedu, dva místopředsedy a dva další členy předsednictva. Předseda, jeden z místopředsedů a jeden další člen předsednictva jsou voleni z kurie akademických pracovníků, jeden místopředseda a jeden další člen předsednictva z kurie studentů.
3.	Členy předsednictva volí z řad svých členů senát tajným hlasováním na svém ustavujícím zasedání. K volbě členů předsednictva ustanovuje senát tříčlennou volební komisi složenou ze členů senátu. Návrhy na členy předsednictva a jejich postavení v předsednictvu mohou volební komisi předkládat pouze členové senátu. Přijetí každého návrhu je podmíněno souhlasem navrhovaného. Volí se nejprve předseda, poté místopředsedové a nakonec členové předsednictva. Zvoleni jsou kandidáti, kteří získají největší počet hlasů. V případě rovnosti hlasů rozhoduje los; losování provede některý z členů volební komise.
4.	Členství v předsednictvu zaniká
a.	současně se zánikem členství v senátu,
b.	dnem doručení písemného prohlášení, jímž se člen vzdává členství v předsednictvu, předsedovi senátu, v případě předsedy pak místopředsedovi senátu,
c.	jestliže senát usnesením rozhodne o odvolání člena předsednictva z funkce v předsednictvu.
5.	Jestliže členství v předsednictvu zanikne podle odst. 4, koná se na nejbližším zasedání senátu volba nového člena předsednictva.

Čl. 17 
Působnost předsednictva
1.	Předsednictvo zejména
a.	svolává zasedání senátu,
b.	navrhuje program jednotlivých zasedání senátu,
c.	připravuje podklady pro jednání a rozhodování senátu a připravuje zasedání senátu,
d.	zajišťuje zveřejnění zápisu a usnesení z jednání senátu,
e.	dbá o realizaci usnesení senátu,
f.	předkládá senátu návrh výroční zprávy senátu,
g.	plní úkoly, jimiž bylo pověřeno senátem.
2.	V období prázdnin může předsednictvo rozhodovat o věcech vyhrazených senátu s výjimkou věcí uvedených v čl. 7 odst. 1 Statutu fakulty; není-li takové rozhodnutí schváleno na nejbližším zasedání senátu, pozbývá platnosti.

Čl. 18 
Jednání předsednictva
1.	Předsednictvo se schází podle potřeby, nejméně jedenkrát mezi zasedáními senátu. Kontroluje realizaci usnesení z předchozích zasedání senátu a připravuje podklady pro následující zasedání senátu.
2.	Jednání předsednictva se mohou účastnit děkan fakulty, proděkani a tajemník fakulty, jakož i další osoby přizvané předsednictvem nebo předsedou senátu.
3.	Zápis z jednání předsednictva podepisuje předseda senátu, zveřejňuje se na úřední desce a internetových stránkách fakulty. Všechny materiály projednávané na schůzích předsednictva se ukládají na děkanátu fakulty v rámci Kanceláře tajemníka fakulty a zveřejňují se na internetové stránce senátu. Zveřejnění musí být v souladu s příslušnými právními předpisy.
4.	Rozhoduje-li předsednictvo podle čl. 17 odst. 2 tohoto Volebního a jednacího řádu, je pro přijetí rozhodnutí třeba souhlasu nejméně tří jeho členů.
5.	Na jednání předsednictva senátu se jinak přiměřeně vztahují ustanovení části II oddílu 1 tohoto Volebního a jednacího řádu.

Čl. 19 
Komise
1.	Komise jsou společné poradní orgány senátu a děkana.
2.	Zřizování a členství v komisích se řídí příslušnými ustanoveními Statutu fakulty. O předsedech komisí a členech komisí jmenovaných senátem jedná a hlasuje senát na svém ustavujícím zasedání.
3.	Členství v komisi se lze kdykoli vzdát, vzdání je účinné dnem oznámení předsedovi komise, který toto sdělí senátu a děkanovi. Funkční období komisí končí s ustavujícím zasedáním nově zvoleného senátu.
4.	Na jednání komisí se jinak přiměřeně vztahují ustanovení části II oddílu 1 tohoto Volebního a jednacího řádu.

Oddíl 3 
Zvláštní ustanovení o jednání senátu

Čl. 20 
Volba kandidáta na funkci děkana fakulty
1.	Kandidáta na funkci děkana volí senát zpravidla z řad akademických pracovníků fakulty.
2.	Volby vyhlašuje senát na svém zasedání nejméně čtyři měsíce před uplynutím funkčního období děkana a konají se nejpozději jeden měsíc před koncem funkčního období děkana. Usnesení o vyhlášení voleb se zveřejňuje na úřední desce fakulty a na internetových stránkách fakulty.
3.	Kandidáta na funkci děkana má právo navrhovat každý člen akademické obce fakulty.
4.	Návrhy kandidátů se podávají písemně senátu prostřednictvím podatelny fakulty nejpozději třicet dní před konáním voleb.
5.	Navržení kandidáti předloží senátu prostřednictvím podatelny fakulty:
a.	písemný souhlas se svou kandidaturou,
b.	stručný životopis,
c.	stručné teze svého volebního programu.
6.	Navržení kandidáti mohou vystoupit na předvolebním zasedání senátu, které se koná nejpozději sedm dnů přede dnem volby. Termín předvolebního zasedání senátu oznámí předsednictvo senátu nejméně čtrnáct dnů předem na úřední desce fakulty a na internetových stránkách fakulty. Navržení kandidáti mohou vystoupit také na předvolebním shromáždění akademické obce fakulty v termínu dohodnutém s předsednictvem senátu. Předvolební shromáždění se koná pouze v případě, že o jeho svolání požádá předsednictvo senátu alespoň jeden z navržených kandidátů. Tato shromáždění mohou začít nejdříve tři měsíce před termínem voleb a musí skončit čtyřicet osm hodin před termínem voleb. Na volebním zasedání senátu nejsou vystoupení navržených kandidátů přípustná.
7.	Termín volebního zasedání senátu oznámí jeho předsednictvo nejméně třicet dní předem na úřední desce fakulty a na internetových stránkách fakulty.
8.	Volby se provádějí tajným hlasováním. Hlasování organizačně zabezpečuje a řídí tříčlenná volební komise zvolená senátem z jeho členů. Členem volební komise nemůže být navržený kandidát.
9.	Kandidátem na funkci děkana je zvolen ten, pro něhož se vyslovila nadpoloviční většina všech členů senátu. Toto rozhodnutí senátu má formu usnesení o návrhu na jmenování děkana fakulty.
10.	V případě, že jeden z navržených kandidátů není zvolen, uskuteční se druhé kolo voleb, do kterého postupují ti dva navržení kandidáti, kteří získali největší počet hlasů. Při rovnosti hlasů na druhém a dalších místech postupují do druhého kola všichni navržení kandidáti s tímto počtem hlasů. V případě, že ani ve druhém kole není zvolen žádný z navržených kandidátů, uskuteční se podle stejného principu třetí kolo.
11.	Nezíská-li potřebný počet hlasů žádný z navržených kandidátů, o nichž se ve třetím kole hlasovalo, volby končí. V takovém případě se do jednoho měsíce uskuteční volba z nově navržených kandidátů. Nové návrhy kandidátů se podávají do čtrnácti dnů ode dne konání neúspěšných voleb.
12.	V průběhu voleb může kterýkoli z navržených kandidátů od své kandidatury odstoupit, a to vždy před zahájením příslušného kola.
13.	O každém kole hlasování a o výsledku voleb pořizuje volební komise protokolární zápis, který předá předsednictvu senátu.
14.	Výsledek voleb oznámí vítěznému kandidátovi předseda senátu. Předseda senátu předloží rektorovi univerzity do tří dnů usnesení o návrhu na jmenování zvoleného kandidáta děkanem a zveřejní je na úřední desce fakulty a na internetových stránkách fakulty. Toto usnesení musí být předloženo rektorovi univerzity spolu s výsledky hlasování a dalšími údaji potřebnými k posouzení platnosti usnesení a musí být opatřeno podpisem předsedy senátu.

Čl. 21 
Návrh na odvolání děkana fakulty
1.	Návrh na odvolání děkana může podat senátu nejméně jedna pětina členů senátu nebo pět set členů akademické obce fakulty.
2.	Návrh na odvolání děkana musí být předložen senátu písemně spolu s uvedením důvodů. Důvodem návrhu mohou být jen okolnosti související s výkonem funkce děkana.
3.	Senát posuzuje nejprve přípustnost návrhu. Pro posouzení návrhu jako přípustného je zapotřebí souhlasu většiny přítomných členů senátu, nejméně však jedné třetiny všech členů senátu. Není-li návrh přípustný, senát jej odmítne. O odmítnutém návrhu se dále nejedná.
4.	Nedojde-li k odmítnutí návrhu, uskuteční se na příštím zasedání senátu vlastní projednání návrhu. Děkanovi se zaručuje příprava na toto zasedání v délce nejméně patnáct dnů. V rozpravě se děkan vyjádří k důvodům návrhu a má právo pokládat osobám, které návrh vznesly, otázky týkající se těchto důvodů.
5.	Usnesení o návrhu na odvolání děkana musí být přijato nejméně třípětinovou většinou všech členů senátu.
6.	Výsledek hlasování oznámí děkanovi předseda senátu. Předseda senátu předloží rektorovi univerzity do tří dnů usnesení o návrhu na odvolání děkana a zveřejní je na úřední fakulty a na internetových stránkách fakulty. Toto usnesení musí být předloženo rektorovi univerzity spolu s výsledky hlasování a dalšími údaji potřebnými k posouzení platnosti usnesení a musí být opatřeno podpisem předsedy senátu.

Část III 
Zrušovací, přechodná a závěrečná ustanovení

Čl. 22 
Zrušovací ustanovení
Zrušuje se Volební a jednací řád senátu fakulty ze dne 14. 10. 2004.

Čl. 23 
Schválení a účinnost, postup do nabytí účinnosti
1.	Tento předpis byl schválen senátem fakulty dne 12. 2. 2009.
2.	Tento předpis nabývá platnosti dnem schválení Akademickým senátem univerzity.
3.	Tento předpis nabývá účinnosti následující den po schválení Akademickým senátem univerzity.

…………………………….
Mgr. Petr Christov, Ph.D.,
předseda Akademického senátu fakulty

…………………………….
PhDr. Michal Stehlík, Ph.D.,
děkan fakulty

…………………………….
Prof. RNDr. Jan Hála, DrSc.,
předseda Akademického senátu univerzity

*****
Informace o změnách

Změna Volebního a jednacího řádu Akademického senátu Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze (první změna) byla schválena Akademickým senátem Filozofické fakulty Univerzity Karlovy v Praze dne 10. 4. 2014. Tato změna nabyla platnosti dnem schválení Akademickým senátem Univerzity Karlovy v Praze, schválena byla dne 6. 6. 2014. Změna předpisu nabyla účinnosti dne 1. 9. 2014.

Toto úplné znění je dokumentem určeným pouze pro pracovní potřeby. Za jeho správnost odpovídá Kancelář tajemníka fakulty.